Avustuksen myöntäminen, kulttuurin ja vapaa-ajan toimiala, kulttuurin ja liikunnan laitosavustukset 2025
Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan esitys kaupunginhallitukselle kulttuurin ja liikunnan laitosavustuksista vuodelle 2025
Esitysehdotus
Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta esittää kaupunginhallitukselle kulttuurin ja liikunnan laitosavustuksia vuoden 2025 Helsingin kaupungin talousarvioon seuraavasti:
Kulttuurin laitosavustukset | Avustus | Haettu | TAE |
2024 | 2025 | 2025 | |
HAM Helsingin taidemuseosäätiö sr | 6 151 000 | 6 335 000 | 6 335 000 |
- toiminta-avustus | 6 118 000 | 6 300 000 | 6 300 000 |
- vuokra-avustus | 33 000 | 35 000 | 35 000 |
Helsingin teatterisäätiö sr | 14 175 000 | 14 376 000 | 14 106 000 |
- laina- ja korkoavustus | 5 099 000 | 4 862 000 | 4 862 000 |
- toiminta-avustus | 5 845 000 | 6 295 000 | 6 025 000 |
- vuokra-avustus | 3 231 000 | 3 219 000 | 3 219 000 |
Suomen kansallisooppera ja -baletti sr | 3 694 000 | 3 694 000 | 3 694 000 |
- toiminta-avustus | 3 694 000 | 3 694 000 | 3 694 000 |
UMO-säätiö sr | 940 000 | 970 000 | 965 000 |
- toiminta-avustus | 940 000 | 970 000 | 965 000 |
Kaikki yhteensä | 24 960 000 | 25 375 000 | 25 100 000 |
Liikunnan laitosavustukset | Avustus | Haettu | TAE |
2024 | 2025 | 2025 | |
Helsinki Stadion Oy | 236 500 | 330 000 | 330 000 |
- laina- ja korkoavustus | - | 105 000 | 105 000 |
- vuokra-avustus | 51 500 | 51 500 | 51 500 |
- toiminta-avustus | 185 000 | 173 500 | 173 500 |
Jääkenttäsäätiö sr | 1 863 363 | 2 351 364 | 2 351 364 |
- laina- ja korkoavustus | 1 592 000 | 2 076 000 | 2 076 000 |
- vuokra-avustus | 271 363 | 275 364 | 275 364 |
Mäkelänrinteen Uintikeskus Oy | 700 000 | 530 000 | 530 000 |
- laina- ja korkoavustus | 245 000 | 235 000 | 235 000 |
- toiminta-avustus | 455 000 | 295 000 | 295 000 |
Urhea-säätiö sr | 260 000 | 580 000 | 268 000 |
Urheiluhallit Oy | 4 194 000 | 4 100 000 | 4 100 000 |
- laina- ja korkoavustus | 924 000 | 789 000 | 789 000 |
- toiminta-avustus | 3 270 000 | 3 311 000 | 3 311 000 |
Vuosaaren Urheilutalo Oy | 2 550 000 | 2 655 000 | 2 415 145 |
- laina- ja korkoavustus | 1 169 000 | 995 000 | 995 000 |
- toiminta-avustus | 1 295 000 | 1 575 000 | 1 335 145 |
- kompensaatio Mosaiikkitorin parkkipaikkojen vastikkeista | 86 000 | 85 000 | 85 000 |
Muut liikunnan laitosavustukset | 258 960 | 486 600 | 267 000 |
Kaikki yhteensä | 10 062 823 | 11 032 964 | 10 261 509 |
Esittelijän perustelut
Kulttuuri- ja kirjastojaosto sekä liikuntajaosto antoivat 22.8.2024 laitosavustuksia koskevan esityksen kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnalle sisällytettäväksi vuoden 2025 Helsingin kaupungin kulttuurin ja vapaa-ajan toimialaa koskevaan talousarvioon:
Kulttuuri- ja kirjastojaosto kiinnittää huomiota siihen, että OKM, siis valtion 2025 budjetti tulee todennäköisesti leikkaamaan kulttuurin määrärahoja, jolloin myös Helsingin kaupungissa toimivat kulttuurilaitokset tulevat kärsimään merkittävästi. Jaosto ehdottaa siis, että kaupungin budjettineuvotteluissa huomioidaan Helsingissä toimivat kulttuurilaitokset uudella tavalla.
Liikuntajaosto pyytää, että Helsinki Stadion Oy toimittaa selvityksen Bolt-areenan korjausrakentajan/-rakentajien vastuusta, sekä omista toimistaan korjausrakentamisen hyväksymisen suhteen. Selvitys toimitetaan ennen seuraavaa liikuntajaoston kokousta.
Vuoden 2025 kulttuurin ja liikunnan laitosavustusten haku päättyi perjantaina 26.4.2024.
Hakemusten käsittelyprosessi toteutetaan Helsingin kaupungin hallintosäännön, avustuksia koskevien päätösten ja ohjeiden sekä kaupunginkanslian ohjeiden mukaisesti.
Avustustoiminnassa noudatetaan Euroopan unionin valtiontukia koskevia säädöksiä ja Helsingin kaupungin avustusten yleisehtoja (kaupunginhallitus 28.10.2019, § 723).
Avustusta saavien tahojen osalta on tehty valtiontukiarvioinnit. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107 (1) mukaan, jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta päätti 12.12.2023, § 178 eettisillä periaatteilla täydennetyt toimialan avustusmäärärahojen jakamisen periaatteet, joiden mukaan kulttuurin ja vapaa-ajan avustuksilla rakennetaan demokraattista ja elinvoimaista kaupunkia. Avustukset edistävät helsinkiläisten hyvinvointia ja terveyttä. Avustuksin edistetään YK:n Agenda 2030 tavoitteita. Avustuksilla vahvistetaan kansalaisyhteiskuntaa, helsinkiläisten osallisuutta ja yhdenvertaisuutta ja tuetaan monipuolista kulttuurin ja vapaa-ajantoimintaa, parannetaan helsinkiläisten mahdollisuuksia merkitykselliseen elämään, sekä niillä edistetään ekologisesti, taloudellisesti, sosiaalisesti ja kulttuurillisesti kestävää toimintaa.
Kulttuuri ja vapaa-aikalautakunnan päätöksen 28.05.2019, § 14 mukaisesti laitosavustuksen saajien edellytetään vuodesta 2020 lähtien toimittavan avustushakemuksen yhteydessä kolmivuotisen toimintasuunnitelman sekä siihen liittyvän talousarvion Helsingin kaupungin talousarvioesityksen ennustettavuuden parantamiseksi.
Laitosavustuksia koskeva esitys on linjassa strategian mukaisen käyttötalouden kehyksen vastuullisuusperiaatteen kanssa. Tämän periaatteen mukaisesti toimijoiden yhteisen kasvun ylärajan ei lähtökohtaisesti tule korot ja lyhennykset mukaan lukien ylittää 3,1 prosenttia verrattuna edellisen vuoden avustustasoon. Esitetyt avustusmäärärahojen lisäysehdotukset on lausunnossa perusteltu.
Kulttuuri- ja kirjastojaosto ja liikuntajaosto tekevät laitosavustuksia koskevan lopullisen oikaisukelpoisen päätöksen joulukuun 2024 kokouksessaan. Laitosavustuksia koskevien hakemusten käsittelyprosessi toteutetaan Helsingin kaupungin hallintosäännön, avustuksia koskevien päätösten ja ohjeiden sekä kaupunginkanslian ohjeiden mukaisesti. Päätöksissä noudatetaan myös kaupungin kulloinkin voimassa olevia avustusohjeita ja säännöksiä.
Avustukset ovat harkinnanvaraisia.
Kulttuurin laitosavustukset
Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan kulttuuri- ja kirjastojaosto on hyväksynyt kulttuurin avustuslajit ja arviointiperusteet 17.5.2022, § 16. Lisäksi avustustoiminnassa noudatetaan kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan 15.3.2022, § 47 päättämiä periaatteita koskien Helsingin kaupunkia velvoittavia pakotteita.
Helsingin kaupungin laitosavustusta saavista toimijoista Helsingin teatterisäätiö sr ja UMO-säätiö sr ja ovat esittävän taiteen valtionosuusjärjestelmän (VOS piirissä). Vuoden 2025 osalta hakijat ovat tehneet arvioita ja varautuneet VOS-osuuteen kaavailtuihin leikkauksiin. Opetus- ja kulttuuriministeriö ei ole vahvistanut vuoden 2025 esittävän taiteen valtionosuusrahoitusta. Tässä esityksessä ei ole otettu huomioon mahdollisia VOS-rahoituksen muutoksia.
Keskeiset muutokset vuoteen 2024 verrattuna
Kulttuurin laitosavustuksiin esitetään yhteensä 25 100 000 euroa, joka on 140 000 euroa (0,6 %) enemmän kuin vuonna 2024. Vertailukelpoinen toiminta-avustusten nousu ilman Helsingin teatterisäätiö sr:n vuosittain muuttuvia laina- ja vuokra-avustuksia sekä Suomen kansallisooppera ja -baletti sr:n avustusta on yhteensä 387 000 euroa (3 %).
Helsingin taidemuseosäätiö sr:n tilakustannukset on museokaupan tilakustannuksen osuutta lukuun ottamatta sisällytetty toimialan talousarvioon.
HAM Helsingin taidemuseosäätiö sr
HAM Helsingin taidemuseosäätiö sr:n avustukseksi esitetään 6 335 000 euroa, josta toiminta-avustuksena 6 300 000 sisältäen seuraavan Helsinki Biennalen (2025) jaksotetun kustannuksen sekä museokaupan vuokra-avustusosuuden 35 000 euroa.
Avustusta esitetään nostattavaksi 184 000 euroa (+3,0 %). Lisäysesitykseen vaikuttavat työehtosopimuksen neuvottelutulosten palkkavaikutukset, useisiin kustannuseriin vaikuttava kustannustason nousu, sekä arvonlisäveron tulossa oleva korotus.
Vuokra-avustuksen muodostaa arvonlisäveron piiriin kuuluva museokauppa, jota vuokraa kiinteistön omistaja Niam Oy. Taidemuseosäätiö sr:n Tennispalatsissa ja Kokoelmakeskuksessa sijaitsevien toimitilojen tilakustannukset ovat arvonlisäveron piiriin kuuluvaa museokaupan toimintaa lukuun ottamatta museolle vastikkeetonta ja sisältyvät toimialan talousarvioon.
Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta päätti osaltaan 21.6.2022 taidemuseon säätiöittämisestä. Tässä yhteydessä säätiön yleiskatteellisen toiminta-avustuksen tason tarpeeksi arvioitiin tuolloin olevat käynnistysvaiheessa noin 5,9 milj. euroa vuodessa. Avustustasoa arvioitaessa todettiin kuitenkin, että säätiön etujen realisoituminen ja tulorahoituksen vakiintuminen veisi 3-5 vuotta ja että tulotason vakiinnuttua tarkastellaan kaupungin avustustasoa uudelleen. Tässä tarkastelussa otetaan myös huomioon kaupungin omistaman taidekokoelman (mukaan lukien julkisen taiteen kokoelma) ja siihen liittyvien kustannusten kasvu.
Vuosi 2024 on ollut taidemuseosäätiön toiminnan toinen todellinen säätiömuotoinen toimintavuosi ja säätiön täysimääräinen tehtävänkuva, kokoelmanhoidon vastuut ja yhteistyökumppanuuksien rakentaminen koronan jälkeisessä ajassa eivät ole vielä vakiintuneet.
Helsingin teatterisäätiö sr
Helsingin teatterisäätiö sr:n avustukseksi esitetään 14 106 000 euroa, josta toiminta-avustuksena 6 025 000 euroa, laina-avustuksena 4 862 000 euroa ja vuokra-avustuksena 3 219 000 euroa. Avustusta esitetään kokonaisuutena laskettavan 69 000 euroa (-0,5 %).
Helsingin teatterisäätiön sr:n toiminta-avustusta esitetään nostettavaksi 180 000 euroa (+3,1 %). Lisäysesitykseen vaikuttavat työehtosopimuksen neuvottelutulosten palkkavaikutukset, useisiin kustannuseriin vaikuttava kustannustason nousu, sekä arvonlisäveron tulossa oleva korotus.
Laina-avustuksen lasku on 237 000 euroa (-4,6 %). Avustus kattaa teatteritalon ja teatteritekniikkaan liittyvän peruskorjauksen lainojen lyhennykset korkoineen. Vuokra-avustuksen lasku on 12 000 euroa (-0,4 %). Nämä rahoitusosuudet vastaavat niiden todellisia kustannuksia. Teatterisäätiön muun tulorahoituksen ydin muodostuu valtionosuuksista ja oman toiminnan tuotosta eli lipputuloista.
Helsingin teatterisäätiö sr:n investointitarpeen osalta on tarkoituksenmukaista käydä erillinen valmistelu kaupunginkanslian kanssa kaupungin investointien rahoittamisen periaatteiden mukaisesti.
Suomen Kansallisooppera ja -baletti sr
Suomen Kansallisooppera ja -baletti sr:lle esitetään avustuksena 3 694 000 euroa, joka on euromääräisesti samaa tasoa kuin vuonna 2024. Helsingin rahoitusosuus perustuu pääkaupunkiseudun kaupunkien tekemään rahoitussopimukseen kaupunkien osallistumisesta oopperan käyttökustannuksiin vuodesta 2014 lukien. Tämän lisäksi kaupungeilla on yhteistyötä koskeva puitesopimus ja vuosittain vahvistettava yhteistyösopimus. Kukin rahoitukseen osallistuva kaupunki tekee oopperan kanssa oman erillisen sopimuksensa.
Käyttökustannuksia koskevan rahoitussopimuksen mukaan kaupungit maksavat avustuksen Suomen Kansallisooppera ja -baletti sr:lle vuoden 2012 avustuksen suuruisena alennettuna yhdellä (1) prosenttiyksiköllä. Kukin kaupunki vastaa omasta avustusosuudestaan, joka on Helsingin kaupungille 68,9 %, Espoon kaupungille 21,2 %, Vantaan kaupungille 8,8 % ja Kauniaisten kaupungille 1,1 %. Sopimus jatkuu viisivuotiskauden 1.1.2023–31.12.2027 alkaen koska sopijapuolet eivät ole muuta ilmaisseet 31.12.2022, seuraava viisivuotiskausi jatkuu ilman erillistä ilmoitusta vastaavalla tavalla 31.12.2026 jälkeen.
Puitesopimus määrittelee yhteistyön alueiksi muun muassa taidekasvatushankkeet, pienimuotoiset oopperaproduktiot ja konsertit sekä tilojen käyttöön ja viestintään liittyvää yhteistyötä. Nämä yhteistyön muodot määritellään tarkemmin vuosittain vahvistettavassa toimintasuunnitelmassa.
UMO-säätiö sr
UMO-säätiö sr:lle esitetään avustuksena 9 650 000 euroa. Esitys on 25 000 euroa (2,7 %) enemmän kuin 2024. Lisäysesitykseen vaikuttavat työehtosopimuksen neuvottelutulosten palkkavaikutukset, useisiin kustannuseriin vaikuttava kustannustason nousu, sekä arvonlisäveron tulossa oleva korotus.
Valtiontukiarviointi
HAM Helsingin taidemuseosäätiö sr
HAMin säätiöimisen ensimmäisen vaiheen valtiontukitarkastelussa on arvioitu, ettei taidemuseosäätiön harjoittama toiminta ole siirtymäkauden aikana luonteeltaan taloudellista eikä säätiön perustamisvaiheen rahoitukseen siten katsottu sisältyvän SEUT 107 (1) artiklan mukaista valtiontukea. Säätiön toiminnan taloudellista luonnetta on kuitenkin syytä arvioida uudelleen siirtymäkauden päätyttyä ja säätiön varsinaisen toiminnan alkaessa. Valtiontukiarviointi on tehty kaupunginkanslian oikeuspalveluissa.
EU:n komissio on todennut, että kulttuurin ja kulttuuriperinnön suojelun ja säilyttämisen alaan kuuluu monenlaista toimintaa, esimerkiksi museoita, arkistoja, kirjastoja, kulttuurikeskuksia, teattereita, historiallisia paikkoja ja rakennuksia sekä käsityöperinnettä. Erityisen luonteensa vuoksi tiettyjen kulttuurin-, kulttuuriperinnön- ja luonnonsuojeluun liittyvien toimien voidaan katsoa olevan ei-taloudellisia. Tällöin näiden toimintojen julkinen rahoittaminen ei myöskään ole valtiontukea (käsitetiedonanto, kohdat 33−34).
Komissio katsoo käsitetiedonannossaan, että julkiselta rahoittamiselta puuttuu taloudellinen luonne, kun se kohdistuu sellaiseen kulttuuria ja kulttuuriperintöä suojelevaan ja säilyttävään toimintaan, joka on maksutta avoinna suurelle yleisölle. Toiminnan luonnetta ei muuta taloudelliseksi se, jos kävijät joutuvat maksamaan rahallisen korvauksen, joka kattaa vain murto-osan todellisista kustannuksista, sillä maksua ei voi da katsoa todelliseksi korvaukseksi tarjotusta palvelusta (käsitetiedonanto, kohta 34).
Lisäksi monet kulttuurin ja kulttuuriperinnön suojeluun tähtäävät toimet sulkevat luonteensa vuoksi pois todellisten markkinoiden olemassaolon. Tällaista toimintaa voi olla esimerkiksi sellaisen julkisen arkiston ylläpito, jossa säilytetään asiakirjojen ainoita kappaleita. Komission näkemyksen mukaan myös tällainen toiminta on ei-taloudellista (käsitetiedonanto, kohta 36).
Omistajastrategialuonnoksen mukaan säätiö kuuluu kaupungin muihin kuin markkinaehtoisesti toimiviin tytäryhteisöihin ja sen tehtävänä on nykyaikaisen kansainvälisesti arvostetun taidemuseon ja taidemuseotoiminnan ylläpitäminen ja kehittäminen sekä Helsingin vetovoimaa kansainvälisenä kuvataidekaupunkina vahvistavien kuvataidehankkeiden, kuten Helsinki Biennaalin, toteuttaminen. Säätiön tarkoituksena ei ole tuottaa voittoa ja sen tuloista noin 85 % on arvioitu koostuvan julkisista tuista. Siten voidaan katsoa, että säätiön pääasiallisessa toiminnassa ei ole kyse taloudellisesta toiminnasta.
Säätiö ylläpitämää lisäksi myös Tennispalatsissa sijaitsevaa museokauppaa, jonka toimintaa voidaan ainakin lähtökohtaisesti pitää taloudellisena. Valtiontukisääntelyn mukaan pääsääntöisesti, jos tuensaaja harjoittaa sekä taloudellista että muuta kuin taloudellista toimintaa, tuen myöntäjän on varmistettava, että muulle kuin taloudelliselle toiminnalle annettua julkista rahoitusta ei käytetä taloudellisen toiminnan ristiintukemiseen.
Jos kuitenkin kyseessä on infrastruktuurin sekakäyttö siten, että infrastruktuuria tai muuta resurssia käytetään lähes yksinomaan muuhun kuin taloudelliseen toimintaan, komissio on katsonut, että sen rahoitus voi jäädä kokonaisuudessaan valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle. Tällöin edellytetään, että infrastruktuurin taloudellinen käyttö on pelkästään liitännäistoimintaa eli toimintaa, joka liittyy suoraan infrastruktuurin toimintaan ja on sen kannalta välttämätöntä tai joka liittyy kiinteästi sen pääasialliseen muuhun kuin taloudelliseen käyttöön. Näin pitäisi katsoa olevan silloin, kun tällaiset taloudelliset toiminnot kuluttavat samoja tuotantopanoksia kuin pääasiallinen muu kuin taloudellinen toiminta, toisin sanoen materiaaleja, laitteita, työvoimaa tai kiinteää pääomaa. Taloudellisten liitännäistoimintojen on pysyttävä laajuudeltaan suppeina suhteessa infrastruktuurin kapasiteettiin (käsitetiedonanto, kohta 207).
Museokauppa liittyy kiinteästi säätiön ei-taloudelliseen museotoimintaan. Museokauppa nähdään tänä päivänä jopa osaksi kulttuurielämystä, koska hyvä museokauppa täydentää museokokemuksen kokonaisvaltaiseksi elämykseksi. Kauppa sijaitsee Tennispalatsissa samoissa tiloissa kuin varsinaiset museotilat ja kaupassa hyödynnetään museon henkilökuntaa. Siten taidemuseosäätiön museokauppa hyödyntää samoja resursseja kuin varsinainen museo, kuitenkin rajoitetusti. Kaupan tulojen arvioidaan olevan vain noin 1,8 % säätiön kokonaistuloista. Museokaupalla on lisäksi enintään marginaalinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
Näin ollen HAM Helsingin taidemuseosäätiön tukemiseen ei katsota sisältyvän SEUT 107 (1) artiklan mukaista kiellettyä valtiontukea.
Helsingin teatterisäätiö sr
Helsingin teatterisäätiö sr:lle myönnettävän avustuksen osalta on arvioitu, että tuettu toiminta ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Säätiö toimii rajatulla alueella ja se ei kielellisten syiden takia todennäköisesti houkuttele käyttäjiä tai vierailijoita muista jäsenvaltioista. Lisäksi tuen vaikutus rajat ylittäviin investointeihin tai sijoittautumisen edellytyksiin on todennäköisesti enintään marginaalinen. (Komission tiedonanto valtiontuen käsitteestä 2016/C 262/01 kohdat 196, 197). Kyse ei siis ole SEUT 107 (1) artiklan mukaisesta valtiontuesta.
Suomen kansallisooppera ja -baletti sr
Suomen kansallisooppera ja -baletti sr:lle myönnettävän tuen osalta on katsottu, että kyseinen säätiö ei harjoita EU:n valtiontukisäännösten mukaista taloudellista toimintaa. Valtiontuen käsitteestä annetun komission tiedonannon (2016/C 262/01) kohdan 34 mukaan tiettyjen kulttuuriin ja kulttuuriperinnön edistämiseen liittyvien toimintojen erityisluonteen vuoksi ne voidaan järjestää toisin kuin kaupalliselta pohjalta, eivätkä ne siksi ole luonteeltaan kaupallisia. Niiden julkinen rahoitus ei tämän vuoksi ole välttämättä valtiontukea. Komissio katsoo, että kulttuuriin tai kulttuuriperinnön edistämiseen liittyvän, yleisölle ilmaisen toiminnan julkisella rahoituksella on pelkästään sosiaalinen ja kulttuurillinen tarkoitus, joka ei ole luonteeltaan taloudellinen. Samaan tapaan se, että kulttuurilaitoksessa kävijöiden tai kulttuuriin tai kulttuuriperinnön edistämiseen liittyvän, yleisölle avoimen toiminnan osallistujien on maksettava maksu, joka kattaa vain osan todellisista kustannuksista, ei muuta toiminnan ei-taloudellista luonnetta, sillä maksua ei voida katsoa todelliseksi korvaukseksi tarjotusta palvelusta. Suomen kansallisooppera ja -baletti sr:n rahoitus koostuu huomattavalta osin erilaisista avustuksista, joten voidaan katsoa, että asiakkailta perittävää maksua ei voida katsoa todelliseksi korvaukseksi tarjotusta palvelusta. Näin ollen EU:n valtiontukisäännökset eivät sovellu tapaukseen.
UMO-säätiö sr
UMO-säätiö sr;lle myönnettävän avustuksen osalta on myös arvioitu, että tuettu toiminta ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Toiminta on paikallista, se ei todennäköisesti houkuttele käyttäjiä tai vierailijoita muista jäsenvaltioista ja tuen vaikutus rajat ylittäviin investointeihin tai sijoittautumisen edellytyksiin on todennäköisesti enintään marginaalinen. (Komission tiedonanto valtiontuen käsitteestä 2016/C 262/01 kohdat 196, 197). Kyse ei siis ole SEUT 107 (1) artiklan mukaisesta valtiontuesta.
Liikunnan laitosavustukset
Helsinki Stadion Oy
Avustushakemuksen muutos johtuu Helsinki Stadion Oy:n vuonna 2024 ulkoilu- ja urheilurahastolta kiinteistön peruskorjaukseen ottamastaan lainasta, jonka hoitokuluihin laitos hakee avustusta.
Jääkenttäsäätiö sr
Jääkenttäsäätiö ja HLH Oy tarjoaa seurojen, yleisön ja yritysten käyttöön jääaikaa 7 toimipisteessä, jotka ovat Helsingin jäähalli, Herttoniemen jäähalli, Kaarelan jäähalli, Malmin jäähalli, Paloheinän jäähalli, Salmisaaren jäähalli ja Vuosaaren jäähalli. Vuonna 2025 on tarkoitus ottaa käyttöön myös Kivikon harjoitusjäähalli.
Jääkenttäsäätiö ei hae toiminta-avustusta. Tämän hetken tiedon mukaan kaupungin perimän jäähallivuokran ja maanvuokran arvioidaan nousevan 275 364 euroon. Jääkenttäsäätiö sr:n laina- ja korkokustannukset ovat 2 076 000 euroa, josta Kivikon jäähallin lainan (13,5 miljoonaa) aiheuttamat korko- ja lyhennyskustannukset ovat 540 000 euroa.
Mäkelänrinteen Uintikeskus Oy
Mäkelänrinteen Uintikeskus Oy on kaupunkikonserniin kuuluva kaupungin enemmistöomisteinen tytäryhteisö, jotka tarjoavat osana kaupunkikonsernia kuntalaisille uimahalli- ja sisäliikuntapalveluja.
Laitosavustuksilla subventoidaan kuntalaisille mahdollisuus edullisiin uimahallikäynteihin ja niillä katetaan vuotuista toiminnallista ja rahoituksellista alijäämää.
Urhea-säätiö sr
Pääkaupunkiseudun urheiluakatemia käynnistyi 2003. Vuonna 2014 perustettiin akatemian kehitystä vahvistamaan Urhea-säätiö sr, joka hallinnoi Urhean toimintaa. Helsingin kaupunki on yksi Urhea-säätiön perustajajäsenistä. Urhea-säätiön lisäksi konserniin kuuluivat Urhea-halli Oy, Urhea-asunnot Oy sekä vuoden 2023 aikana perustettu Urhea-palvelut Oy. Avustukseen esitetään talousarviovalmistelun vastuullisuusperiaatteen mukaista 3,1 % nousua edelliseen vuoteen nähden.
Urheiluhallit Oy
Urheiluhallit Oy on kaupunkikonserniin kuuluva kaupungin enemmistöomisteinen tytäryhteisö, joka tarjoaa osana kaupunkikonsernia kuntalaisille liikuntapalveluja kuudessa uimahallissa sekä liikuntahallissa (Kallio, Kontula, Malmi, Pasila, Siltamäki, Töölö). Avustusta haetaan oman tulorahoituksen ja kulujen erotukseksi eli toiminnallisen alijäämän kattamiseksi.
Vuosaaren Urheilutalo Oy
Vuosaaren Urheilutalo Oy on kaupunkikonserniin kuuluva kaupungin enemmistöomisteinen tytäryhteisö, joka tarjoaa osana kaupunkikonsernia kuntalaisille uimahalli- ja sisäliikuntapalveluja. Oman tulorahoituksen ja kulujen erotukseksi eli toiminnallisen alijäämän kattamiseksi haetaan laina- ja korkoavustusta sekä toiminta-avustusta. Lisäksi avustusta haetaan kaupungin kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti Mosaiikkitorin parkkipaikkojen vastikkeisiin.
Muut liikunnan laitosavustukset
Laitosavustusta ovat vuoden 2024 tavoin hakeneet uimahallitoimintaan Suomalaisen Yhteiskoulun Osakeyhtiö ja Lauttasaaren yhteiskoulun säätiö sr (ent. Lauttasaaren yhteiskoulun kannatusyhdistys ry) sekä jäähallitoimintaan Nuorisojääkenttäsäätiö. Muut liikunnan laitosavustukset -kohdan avustusten jakamisesta päätetään liikuntajaoston joulukuun kokouksessa. Kustannustason noususta ja uima- sekä jäähallin korkeista ylläpitokustannuksista johtuen määrärahaan esitetään 3,1 % korotusta vuodelle 2025.
Valtiontukiarviointi
Helsinki Stadion Oy
Helsinki Stadion Oy:n osalta on arvioitu, että se ei hallinnoidessaan vuokraoikeuden nojalla Helsingin kaupungin 14. kaupunginosassa (Töölö) korttelissa 528 sijaitsevaa tonttia n:o 1 ja sillä olevaa stadionrakennusta harjoita sellaista taloudellista toimintaa, joilla olisi vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (Komission tiedonanto valtiontuen käsitteestä 2016/C 262/01, kohdat 196 ja 197). Kyse ei siis ole SEUT 107 (1) artiklan mukaisesta valtiontuesta. Vuokrattaessa tiloja kolmansille osapuolille taloudelliseen toimintaan tulee tiloista periä markkinaehtoinen vuokra.
Jääkenttäsäätiö sr
Jääkenttäsäätiö sr:n osalta on arvioitu, että Jääkenttäsäätiön ylläpitäessä jää -ja urheiluhalleja se ei harjoita sellaista taloudellista toimintaa, jolla olisi vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (Komission tiedonanto valtiontuen käsitteestä 2016/C 262/01, kohdat 196, 197). Kyse ei siis ole SEUT 107 (1) artiklan mukaisesta valtiontuesta. Sikäli kuin Jääkenttäsäätiö sr harjoittaa myös taloudellista toimintaa, tuki myönnetään ehdolla, että säätiö pitää ei-taloudellisesta toiminnasta ja taloudellisesta toiminnasta erillistä kirjanpitoa.
Urhea-säätiö sr
Urhea-säätiö sr:lle myönnettävän avustuksen osalta on arvioitu, että säätiön toiminta ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tuensaaja toimittaa palveluita rajatulla alueella jäsenvaltiossa ja toiminta ei todennäköisesti houkuttele asiakkaita muista jäsenvaltioista ja lisäksi tuen vaikutus rajat ylittäviin investointeihin tai sijoittautumisen edellytyksiin on todennäköisesti enintään marginaalinen. (Komission tiedonanto valtiontuen käsitteestä 2016/C 262/01, kohta 196). Kyse ei siis ole SEUT 107 (1) artiklan mukaisesta valtiontuesta.
Mäkelänrinteen Uintikeskus Oy, Urheiluhallit Oy ja Vuosaaren Urheilutalo Oy
Mäkelänrinteen Uintikeskus Oy:n, Urheiluhallit Oy:n ja Vuosaaren Urheilutalo Oy:n osalta on katsottu, että myönnettävät avustukset käytetään urheilutiloihin liittyviin kustannuksiin. Kyseiset urheilutilat palvelevat ensisijaisesti paikallisia asukkaita ja tilat eivät todennäköisesti houkuttele asiakkaita tai investointeja muista EU:n jäsenvaltioista (Komission tiedonanto valtiontuen käsitteestä 2016/C 262/01 kohdat 196, 197). Avustuksen myöntäminen näille toimijoille ei näin ollen ole omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kyse ei siis ole SEUT 107 (1) artiklan mukaisesta valtiontuesta.
Toimivalta
Helsingin kaupungin hallintosäännön 17 luvun 1 §:n mukaan kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta päättää toimialan avustusmäärärahojen jakamisen periaatteet ja valvoo periaatteiden toteutumista toimialatasoisesti, 2. ja 3. §:n mukaisesti kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan kulttuuri- ja kirjastojaosto sekä liikuntajaostot päättävät käytettävissä olevien avustusmäärärahojen jakamisesta.
Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan kulttuuri- ja kirjastojaosto 22.08.2024 § 23
22.08.2024 Esittelijän ehdotuksesta poiketen
Föredragande
Mer information fås av
Veikko Kunnas, kulttuurin edistämisen päällikkö, puhelin: 09 310 37002
Taina Korell, yksikön päällikkö, puhelin: 09 310 38038