Poikkeaminen, Sörnäinen, Pilkkikuja 2, Asuntotuotanto
Sörnäinen, Pilkkikuja 2, poikkeamishakemus
Päätös
Maankäyttöjohtaja päätti hyväksyä 10. kaupunginosan (Sörnäinen) korttelin 654 tonttia nro 1 koskevan poikkeamishakemuksen. Hakemuksen mukainen hanke edellyttää poikkeamista asemakaavasta nro 12375 seuraavasti:
- Tontin rakennusoikeus (4 150 k-m²) saadaan ylittää 415 k-m² (10 %), jolloin se on yhteensä 4 565 k-m².
- Tontin Capellan puistotien puoliset parvekkeet saavat ulottua enintään 1 metriä rakennusalan rajan ulkopuolelle.
- Tontin itäosan rakennuksen ylin kerros saa ulottua 7. kerrokselle osoitetun rakennusalan osan itärajan ulkopuolelle enintään 1 metriä. Rakennusalan ulkopuolelle saa edellä mainitun lisäksi rakentaa julkisivusta sisäänvedetyn katetun terassin.
- Rakennukset saavat ylittää rakennusalan etelärajan enintään 0,5 metriä.
- Sisäänvedettyjen parvekkeiden taustaseinät saavat olla asemakaavassa määrätyn tiilin, rappauksen, puun, maalaamattoman metallin tai lasin sijaan lasuuripinnoitteella käsiteltyjä sandwich-betonielementtejä.
- Autotallien ovien pintarakenne saa olla asemakaavassa määrätyn puun sijaan metallia.
- Autopaikkojen vähimmäismäärästä saadaan poiketa siten, että tontin käyttöön rakennetaan asuintonttien pysäköintipaikkamäärien laskentaohjeen (Kslk 15.12.2015 § 411) mukaisesti ja ARA-vähennyksineen 26 autopaikkaa.
Maankäyttöjohtaja päätti myöntää poikkeamisen seuraavalla ehdolla:
- Pihasuunnitelmaa tulee jatkosuunnittelussa tarkentaa siten, että siihen sisällytetään pihatilaan sijoitettavat vaatimusten mukaiset polkupyöräpaikat. Päivitetyt suunnitelmat tulee liittää rakennuslupahakemukseen.
Maksu
1 491,55 euroa
Hakija
Helsingin kaupungin Asuntotuotanto
Rakennuspaikka
10. kaupunginosan (Sörnäinen) korttelin 654 tontti 1
Hakemus
Hakija hakee lupaa kahden seitsemänkerroksisen asuinkerrostalon (4 565 k-m²) rakentamiseen poiketen voimassa olevasta asemakaavasta nro 12375 seuraavasti:
- Suunnitelmassa asemakaavaan merkitty kerrosala 4 150 k-m² ylitetään 415,0 k-m²:llä. Ylitys on noin 10 % asemakaavaan merkitystä kerrosalasta. Muiden kerrosalojen osalta suunnitelma on asemakaavan mukainen.
- Asuinrakennusten runkosyvyys ylittää pihakannen puolella rakennusalan rajan 100 mm. Ylitys on omalla tontilla.
- Rakennusala ylitetään Capellan puistotielle avautuvilla parvekkeilla 1.-6. kerroksessa enintään 800 mm:llä.
- Rakennusala ylitetään rakennus 2:n itäpäässä ulkoseinärakenteen paksuuden verran enintään 400 mm:llä. Asuntojen katetut terassit sijaitsevat edellä mainitun ylityksen lisäksi rakennusalan ulkopuolella.
- Sisäänvedettyjen parvekkeiden taustaseinät ovat sileitä sandwich-betonielementtejä, joiden ulkopinta käsitellään lasuuripinnoitteella. Betoni ei ole asemakaavamääräyksessä esitettyjen sallittujen julkisivumateriaalien joukossa.
- Autotallien ovien tulee asemakaavamääräyksen mukaan olla puupintaisia. Haetaan poikkeamaa oven materiaalille.
- Haetaan poikkeamaa vähentää autopaikkamäärää metroaseman läheisyydestä johtuen. Laskentakaavana käytetään 1 ap / 145 k-m² + 20 % ara-vähennys.
Hakija perustelee rakennusoikeuden ylittämistä sillä, että n. 10 % ylitys jakautuu rakennusten osalle tasaisesti ja se ei näy rakennusten koossa. Osa kerrosalan ylityksestä aiheutuu rungon syvyyden kasvattamisesta, jonka tavoitteena on asuntojen asuinhuoneiden mitoituksen ja kalustettavuuden parantaminen ja tilaohjelman toteutuminen. Esitetyllä ratkaisulla saadaan aikaan toimivammat asuntoratkaisut ns. keskikäytävällisessä asuntorungossa. Rungon kasvattaminen ei aiheuta rakennusalan ylityksiä eikä muita poikkeamia asemakaavasta. Osa kerrosalan ylityksestä aiheutuu asuntojen sijoittamisesta 7. kerrokseen. Ratkaisun tavoitteena on saavuttaa asemakaavan tavoittelema rakennusmassa ja kaupunkikuvallinen ilme kasvattamalla kattokerroksen rakennusmassaa asemakaavan mukaisesti. Kattokerros tarjoaa lisäksi asumiselle ympäröivässä kaupunkitilassa erittäin hyvät olosuhteet. Ratkaisu ei muilta osin poikkea asemakaavasta.
Hakija perustelee rakennusalan ylittämistä Capellan puistotien puolella sillä, että parvekkeen uloke sijaitsee omalla tontilla, eikä häiritse katualueen toimintoja. Lounaaseen avautuvat parvekkeet saadaan ulokeparvekkeina suuntautumaan paremmin etelään, jolloin aurinkovalo ulottuu keskipäivällä paremmin parvekkeille.
Hakija perustelee 7. kerroksen rakennusalan ylitystä sillä, että kattokerroksen massa ylittää rakennusalan rajan vähäisessä määrässä ja jää edelleen riittävän etäälle jalustamassan räystäästä eikä vaikuta oleellisesti kaupunkikuvaan.
Hakija perustelee poikkeamista rakennusten julkisivua koskevasta määräyksestä siten, että sisäänvedetyillä parvekkeilla on tavoitteena yhtenäinen sileä pinta, joka saadaan parhaiten aikaan muottipintaisella betonilla. Lasuurikäsittelyllä saadaan pintaan tiilijulkisivuun soveltuva lämmin sävy. Lasuurikäsittely säilyttää myös betonipinnan elävyyden ja tuo pintaan syvyyttä. Betonipinnan osuus julkisivussa on vähäinen.
Hakija perustelee poikkeamista autotallien ovien pintamateriaalista siten, että puurakenteisen nosto- tai lamellioven saatavuutta, toimivuutta ja kestävyyttä ei voida taata. Hakija esittää autotallin oviksi vaakauritettua metallipintaista pulverimaalattua nosto-ovea, väri vaalean harmaa.
Hakija perustelee poikkeamista autopaikkojen määristä siten, että tontin autopaikkamäärää voidaan vähentää, koska tontti sijaitsee alle 400 metrin päässä Kalasataman metroasemasta. Laskentakaavana käytetään 1 ap/145 k-m², josta vähennetään 20 % asemakaavassa sallittu ns. ARA-vähennys.
Säännökset, joista poiketaan
Haettu toimenpide on vastoin voimassa olevaa asemakaavaa ja siten vastoin maankäyttö- ja rakennuslain 58 §:n 1 momenttia.
Lähtötiedot
Rakennuspaikka sijaitsee alueella, jolla on voimassa 27.1.2017 voimaan tullut asemakaava nro 12375. Asemakaavan mukaan rakennuspaikka on asuinkerrostalojen korttelialuetta (AK). Tontille osoitettu rakennusoikeus on 4 150 k-m².
Tontille on osoitettu rakennusaloin kaksi rakennuspaikkaa seitsemänkerroksisille asuinkerrostaloille, joiden seitsemäs kerros tulee olla sisäänvedetty.
Rakennusten julkisivujen tulee olla paikalla muurattua poltettua tiiltä, muurauksen päälle tehtyä rappausta, puuta tai maalaamatonta metallia sekä lasia.
Autotallien ovien tulee olla puupintaisia.
Autopaikkojen määrä on vähintään 1 ap/135 k-m². Jos tontilla on kaupungin tai ARA-vuokra-asuntoja, niiden osalta voidaan käyttää 20 % pienempää autopaikkamääräystä kuin vastaavissa omistusasunnoissa.
Helsingin yleiskaavassa 2016 rakennuspaikka on osoitettu kantakaupungin alueeksi (C2). Alue on keskustaa, jota kehitetään toiminnallisesti sekoittuneena asumisen, kaupan ja julkisten palvelujen, toimitilojen, hallinnon, puistojen, virkistys- ja liikuntapalvelujen sekä kaupunkikulttuurin alueena. Rakennusten maantasokerrokset ja kadulle avautuvat tilat on osoitettava ensisijaisesti liike- tai muuksi toimitilaksi. Rakennuksen tai sen osan käyttötarkoituksen muutoksissa on varmistettava kantakaupungille ominaisen, toiminnallisesti monipuolisen ja sekoittuneen rakenteen säilyminen sekä liike- ja toimitilojen riittävä määrä. Käyttötarkoituksen muutosten yhteydessä tulee tehdä alueellinen tarkastelu. Aluetta kehitetään kestävien kulkumuotojen, erityisesti kävelyn ja pyöräilyn, ehdoilla. Kaupunkibulevardeihin rajautuvilla alueilla korttelitehokkuus tulee olla pääsääntöisesti yli 1,8 ja keskeisten katujen varsilla kadulle avautuvat tilat on osoitettava ensisijaisesti liike- tai muuksi toimitilaksi.
Tontti on rakentamaton.
Osallisten kuuleminen ja lausunnot
Hakemuksesta on tiedotettu naapureille kaupunkiympäristön toimialan asemakaavoitus -palvelun kirjeellä (7.7.2022). Heille on varattu tilaisuus kirjallisen muistutuksen tekemiseen. Laajempi kuuleminen ei ole tarpeen, koska poikkeamisella ei ole vaikutuksia laajemmalle alueelle.
Muistutuksia ei ole esitetty.
Hakemuksesta ei ole pyydetty lausuntoja.
Päätöksen perustelut
Haettu toimenpide voidaan toteuttaa, koska hankkeen voidaan katsoa sopeutuvan kaupunkikuvallisesti ja maankäytöllisesti alueelle sekä asemakaavan tavoitteisiin. Hanke edistää Helsingin kaupungin strategisia tavoitteita. Se lisää asuntotuotantoa kantakaupungissa ja tuottaa kohtuuhintaista asumista. Tavoitteena on toteuttaa Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen (ARA) hyväksynnän täyttäviä asuntoja. Tämä edistää helsinkiläisten yhdenvertaisuutta ja hyvinvointia.
Tontin rakennusoikeus voidaan ylittää, sillä suunnitteluratkaisu toteuttaa asemakaavan tavoitetta rakennusten massoittelusta kyseisellä tontilla. Ratkaisu tuottaa kaupunkikuvallisesti toimivan lopputuloksen.
Rakennusalan ylitykset ovat luonteeltaan vähäisiä ja ratkaisuiltaan hyväksyttävissä olevia. Poikkeaminen rakennusalan rajasta parvekkeiden osalta mahdollistaa parvekkeille paremman suuntautumisen kohti etelää. Ratkaisu tuottaa kohteen asukkaille laadukkaampaa ja toimivampaa tilaa.
Poikkeaminen sisäänvedettyjen parvekkeiden taustaseinien julkisivumateriaalin osalta on luonteeltaan vähäinen ja ratkaisultaan hyväksyttävissä.
Poikkeamista autotallien ovien pintamateriaalin osalta voidaan pitää perusteltuna ja siten hyväksyttävänä. Alueen muissa hankkeissa on hyväksytty vastaava poikkeaminen. Materiaalivalinnassa tulee kuitenkin löytää vaihtoehto, joka istuu luontevasti rakennuksen ilmeeseen ja muihin käytettyihin julkisivumateriaaleihin.
Autopaikkojen enimmäismäärästä voidaan poiketa, koska hakijan esittämä ratkaisu on asuintonttien pysäköintipaikkamäärien laskentaohjeen (Kaupunkisuunnittelulautakunta 15.12.2015 § 411) mitoituksen mukainen.
Hakijan tulee päätöksen ehdon mukaisesti esittää jatkosuunnittelussa pyöräpaikkojen sijoittaminen pihatilaan.
Poikkeamisen erityinen syy on asemakaavan toteutumisen edistäminen.
Haettu toimenpide ei päätöksessä asetetuin ehdoin aiheuta haittaa kaavoitukselle, kaavan toteuttamiselle taikka alueiden käytön muulle järjestämiselle, eikä vaikeuta luonnonsuojelun taikka rakennetun ympäristön suojelemista koskevien tavoitteiden saavuttamista. Haettu toimenpide ei myöskään johda vaikutuksiltaan merkittävään rakentamiseen eikä muutoin aiheuta merkittäviä haitallisia ympäristö- tai muita vaikutuksia.
Sovelletut oikeusohjeet
Maankäyttö- ja rakennuslaki 58 § 1 mom, 145, 171, 173 ja 174 §
Maankäyttö- ja rakennusasetus 85 ja 86 §
Hallintosääntö 16 luku 5 § kohta 3a
Rakennusvalvontataksa 2022, 6 §
Voimassaolo ja jatkotoimenpiteet
Ennen mahdolliseen rakennustoimenpiteeseen ryhtymistä on saatava rakennuslupa, mikäli sellaista edellytetään. Rakennus- tai muu mahdollisesti vaadittava lupa on haettava kahden vuoden kuluessa poikkeamispäätöksen lainvoimaisuudesta lukien. Lupahakemukseen on liitettävä tämä päätös lainvoimaisuustodistuksineen.
Tämä päätös annetaan julkipanon jälkeisenä arkityöpäivänä jolloin sen katsotaan tulleen asianosaisen tietoon. Julkipanopäivä vastaa pöytäkirjan nähtävilläolopäivää. Päätöksen valitusaika päättyy 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista.
This decision was published on 17.10.2022
Valitusosoitus
Pöytäkirjan 112 § (Poikkeamispäätöksestä).
Tähän päätökseen haetaan muutosta hallintovalituksella.
Valitusoikeus
Tähän päätökseen saa hakea muutosta
- se, jonka oikeuteen, etuun tai velvollisuuteen, päätös välittömästi vaikuttaa
- viereisen tai vastapäätä olevan alueen omistaja ja haltija
- sellaisen kiinteistön omistaja ja haltija, jonka rakentamiseen tai muuhun käyttämiseen päätös voi olennaisesti vaikuttaa
- se, jonka asumiseen, työntekoon tai muihin oloihin hanke saattaa huomattavasti vaikuttaa
- kunta ja naapurikunta, jonka maankäytön suunnitteluun päätös vaikuttaa
- toimialueellaan sellainen rekisteröity yhdistys, jonka tarkoituksena on luonnon- tai ympäristönsuojelun tai kulttuuriarvojen suojelun edistäminen taikka elinympäristön laatuun muutoin vaikuttaminen
- viranomainen toimialaansa kuuluvissa asioissa.
Valitusaika
Valitus on tehtävä 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista.
Valitus on toimitettava valitusviranomaiselle viimeistään valitusajan viimeisenä päivänä ennen valitusviranomaisen aukioloajan päättymistä.
Asianosaisen ja muun valittamaan oikeutetun katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, kun päätös on julkipanon jälkeen annettu.
Tiedoksisaantipäivää ei lueta valitusaikaan. Jos valitusajan viimeinen päivä on pyhäpäivä, itsenäisyyspäivä, vapunpäivä, joulu- tai juhannusaatto tai arkilauantai, saa valituksen tehdä ensimmäisenä arkipäivänä sen jälkeen.
Valitusviranomainen
Valitus tehdään Helsingin hallinto-oikeudelle.
Hallinto-oikeuden asiointiosoite on 24.12.2021 saakka seuraava:
Sähköpostiosoite: | helsinki.hao@oikeus.fi |
Postiosoite: | Radanrakentajantie 5 |
00520 HELSINKI | |
Faksinumero: | 029 56 42079 |
Käyntiosoite: | Radanrakentajantie 5 |
Puhelinnumero: | 029 56 42000 |
Hallinto-oikeuden asiointiosoite on 27.12.2021 alkaen seuraava:
Sähköpostiosoite: | helsinki.hao@oikeus.fi |
Postiosoite: | Sörnäistenkatu 1 |
00580 HELSINKI | |
Faksinumero: | 029 56 42079 |
Käyntiosoite: | Sörnäistenkatu 1 |
Puhelinnumero: | 029 56 42000 |
Valituksen voi tehdä myös hallinto- ja erityistuomioistuinten asiointipalvelussa osoitteessa: https://asiointi2.oikeus.fi/hallintotuomioistuimet
Valituksen muoto ja sisältö
Valitus on tehtävä kirjallisesti. Myös sähköinen asiakirja täyttää vaatimuksen kirjallisesta muodosta.
Valituksessa, joka on osoitettava valitusviranomaiselle, on ilmoitettava
- päätös, johon haetaan muutosta
- miltä kohdin päätökseen haetaan muutosta ja mitä muutoksia siihen vaaditaan tehtäväksi
- perusteet, joilla muutosta vaaditaan.
Valituksessa on ilmoitettava valittajan nimi ja kotikunta. Jos valittajan puhevaltaa käyttää hänen laillinen edustajansa tai asiamiehensä tai jos valituksen laatijana on joku muu henkilö, valituksessa on ilmoitettava myös tämän nimi ja kotikunta.
Valituksessa on lisäksi ilmoitettava postiosoite ja puhelinnumero, johon asiaa koskevat ilmoitukset valittajalle voidaan toimittaa.
Valittajan, laillisen edustajan tai asiamiehen on allekirjoitettava valitus. Sähköistä asiakirjaa ei kuitenkaan tarvitse täydentää allekirjoituksella, jos asiakirjassa on tiedot lähettäjästä eikä asiakirjan alkuperäisyyttä tai eheyttä ole syytä epäillä.
Valitukseen on liitettävä
- päätös, johon haetaan muutosta, alkuperäisenä tai jäljennöksenä
- todistus siitä, minä päivänä päätös on annettu tiedoksi, tai muu selvitys valitusajan alkamisesta
- asiakirjat, joihin valittaja vetoaa, jollei niitä ole jo aikaisemmin toimitettu viranomaiselle.
Oikeudenkäyntimaksu
Hallinto-oikeus perii muutoksenhakuasian käsittelystä 260 euron oikeudenkäyntimaksun.
Pöytäkirja
Päätöstä koskevia pöytäkirjan otteita ja liitteitä lähetetään pyynnöstä. Asiakirjoja voi tilata Helsingin kaupungin kirjaamosta.
Sähköpostiosoite: | helsinki.kirjaamo@hel.fi |
Postiosoite: | PL 10 |
00099 HELSINGIN KAUPUNKI | |
Käyntiosoite: | Pohjoisesplanadi 11-13 |
Puhelinnumero: | 09 310 13700 |
Kirjaamon aukioloaika on maanantaista perjantaihin klo 08.15–16.00.
OHJEET OIKAISUVAATIMUKSEN TEKEMISEKSI
Pöytäkirjan 112 § (Maksun osalta).
Tähän päätökseen tyytymätön voi tehdä kirjallisen oikaisuvaatimuksen. Päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla tuomioistuimeen.
Oikaisuvaatimusoikeus
Oikaisuvaatimuksen saa tehdä
- se, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa (asianosainen)
- kunnan jäsen.
Oikaisuvaatimusaika
Oikaisuvaatimus on tehtävä 14 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista.
Oikaisuvaatimuksen on saavuttava Helsingin kaupungin kirjaamoon määräajan viimeisenä päivänä ennen kirjaamon aukioloajan päättymistä.
Mikäli päätös on annettu tiedoksi postitse, asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, jollei muuta näytetä, seitsemän päivän kuluttua kirjeen lähettämisestä. Kunnan jäsenen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon seitsemän päivän kuluttua siitä, kun pöytäkirja on nähtävänä yleisessä tietoverkossa.
Mikäli päätös on annettu tiedoksi sähköisenä viestinä, asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, jollei muuta näytetä, kolmen päivän kuluttua viestin lähettämisestä.
Tiedoksisaantipäivää ei lueta oikaisuvaatimusaikaan. Jos oikaisuvaatimusajan viimeinen päivä on pyhäpäivä, itsenäisyyspäivä, vapunpäivä, joulu- tai juhannusaatto tai arkilauantai, saa oikaisuvaatimuksen tehdä ensimmäisenä arkipäivänä sen jälkeen.
Oikaisuvaatimusviranomainen
Viranomainen, jolle oikaisuvaatimus tehdään, on Helsingin kaupungin kaupunkiympäristölautakunta.
Oikaisuvaatimusviranomaisen asiointiosoite on seuraava:
Sähköpostiosoite: | helsinki.kirjaamo@hel.fi |
Postiosoite: | PL 10 |
00099 HELSINGIN KAUPUNKI | |
Käyntiosoite: | Pohjoisesplanadi 11-13 |
Puhelinnumero: | 09 310 13700 |
Kirjaamon aukioloaika on maanantaista perjantaihin klo 08.15–16.00.
Oikaisuvaatimuksen muoto ja sisältö
Oikaisuvaatimus on tehtävä kirjallisena. Myös sähköinen asiakirja täyttää vaatimuksen kirjallisesta muodosta.
Oikaisuvaatimuksessa on ilmoitettava
- päätös, johon oikaisuvaatimus kohdistuu
- miten päätöstä halutaan oikaistavaksi
- millä perusteella päätöstä halutaan oikaistavaksi
- oikaisuvaatimuksen tekijä
- millä perusteella oikaisuvaatimuksen tekijä on oikeutettu tekemään vaatimuksen
- oikaisuvaatimuksen tekijän yhteystiedot
Pöytäkirja
Päätöstä koskevia pöytäkirjan otteita ja liitteitä lähetetään pyynnöstä. Asiakirjoja voi tilata Helsingin kaupungin kirjaamosta.
Ask for more info
Katariina Hirvonen, suunnittelija, puhelin: 09 310 21300