Kotihoidon ohjaajan virkasuhteen irtisanominen
Kotihoidon ohjaajan virkasuhteen irtisanominen
Päätös
Idän palvelualueen johtaja päätti kunnallisesta viranhaltijasta annetun lain 35 §:n perusteella irtisanoa kotihoidon ohjaaja ********** vakinaisen virkasuhteen siten, että palvelussuhteen viimeinen voimassaolopäivä on 29.1.2021. Viranhaltija on vapautettu työvelvoitteestaan irtisanomisajan päättymiseen saakka.
Päätöksen perustelut
Kunnallisesta viranhaltijasta annetun lain (304/2003, jäljempänä viranhaltijalaki) 17 §:n 1 momentin mukaan viranhaltijan on suoritettava virkasuhteeseen kuuluvat tehtävät asianmukaisesti ja viivytyksettä noudattaen asianomaisia säännöksiä ja määräyksiä sekä työnantajan työnjohto- ja valvontamääräyksiä.
Viranhaltijalain 17 §:n 2 momentin mukaan viranhaltijan on tehtävässään toimittava tasapuolisesti ja käyttäydyttävä asemansa ja tehtävänsä edellyttämällä tavalla.
Viranhaltijalain 35 §:n 1 momentin mukaan työnantaja ei saa irtisanoa virkasuhdetta viranhaltijasta johtuvasta syystä, ellei tämä syy ole asiallinen ja painava. Tällaisena syynä voidaan pitää virkasuhteesta, laista tai määräyksistä johtuvien, virkasuhteeseen olennaisesti vaikuttavien velvoitteiden vakavaa rikkomista tai laiminlyöntiä. Syyn asiallisuutta ja painavuutta arvioitaessa on otettava huomioon työnantajan ja viranhaltijan olosuhteet kokonaisuudessaan.
Viranhaltijalain 35 §:n 3 momentin mukaan viranhaltijaa, joka on laiminlyönyt virkasuhteesta johtuvien velvollisuuksiensa täyttämisen tai rikkonut niitä, ei kuitenkaan saa irtisanoa ennen kuin hänelle on varoituksella annettu mahdollisuus korjata menettelynsä.
Viranhaltijalain 35 §:n 4 momentin mukaan työnantajan on ennen irtisanomista selvitettävä, olisiko irtisanominen vältettävissä sijoittamalla viranhaltija muuhun virkasuhteeseen.
Viranhaltijalain 35 §:n 5 momentin mukaan, jos irtisanomisen perusteena on niin vakava virkasuhteeseen liittyvä rikkomus, että työnantajalta ei voida kohtuudella edellyttää virkasuhteen jatkamista, ei 3 ja 4 momentissa säädettyä tarvitse soveltaa.
********** (vakanssi 031810, jäljempänä kotihoidon ohjaaja) on toiminut vakinaisessa virkasuhteessa Helsingin kaupunkiin toimien kotihoidon ohjaajana ********** 1.9.2014 lukien. Kotihoidon ohjaajan tehtävänä on toimia johtamansa kotihoidon lähipalvelualueen esihenkilönä.
********** hoitajat ovat 23.3.2020 tuoneet kotihoitopäällikön tietoon kanteluksi nimeämänsä kirjallisen ilmoituksen kotihoidon ohjaaja ********** epäasiallisesta käytöksestä hänen johtamaansa henkilöstöä kohtaan. Kantelun ovat allekirjoittaneet kaikki kotihoidon ohjaajan alaiset.
Kantelun mukaan kotihoidon ohjaajan epäasiallinen käytös on ilmennyt epäasiallisena kielenkäyttönä henkilöstöä kohtaan (huorittelu, haukkuminen), henkilöstön vähättelemisenä ja arvosteluna esimerkiksi ulkonäön tai henkilökohtaisten omaisuuksien perusteella, pelottavana ja aggressiivisena käytöksenä (huutaminen, kiroileminen, nyrkin lyöminen pöytään), esihenkilön valta-aseman väärinkäyttönä (perusteettomat työvuoromuutokset, lomien ajankohdan mielivaltainen määrääminen, epäjohdonmukaisuus sairauslomatodistusten vaatimisessa) sekä salassapitovelvollisuuden rikkomisena (luottamuksellisista sairauslomatiedoista puhuminen muun henkilöstön kuullen). Henkilöstö pelkää sairauspoissaoloista ja lapsen sairastumisesta ilmoittamista, koska kotihoidon ohjaaja haukkuu poissaolevan työntekijän muulle henkilöstölle tai saattaa haukkua suoraan poissaolostaan ilmoittaneen työntekijän. Kantelun mukaan myös asiakkailta tai heidän omaisiltaan on tullut palautetta, etteivät he mielellään asioi kotihoidon ohjaajan kanssa hänen epäasiallisen kielenkäyttönsä vuoksi.
Kotihoidon ohjaaja on saanut kirjallisen varoituksen epäasiallisesta käytöksestään 2.4.2020. Varoituksen yhteydessä on sovittu, että työyhteisöön tilataan työnohjauksellista valmennusta ulkopuoliselta konsulttiyritykseltä. Ennen kehittämistoimenpiteiden käynnistämistä konsulttiyritys on tehnyt alkukartoituksen työyhteisön ja johtamisen nykytilasta. Konsulttiyrityksen yhteenveto ja toimenpidesuositukset on saatu 7.8.2020.
Kotihoidon ohjaajan kanssa on vuosilomista johtuen pidetty 14.9.2020 palautetilaisuus valmennuksen alkukartoituksessa ilmi tulleista asioista. Alkukartoituksesta laaditun yhteenvedon mukaan kotihoidon ohjaajan epäasiallinen käytös on jatkunut varoituksen jälkeenkin. Yhteenvedon mukaan työyhteisön ilmapiiri ja työhyvinvoinnin tila on erittäin huolestuttava. Keskeinen syy tilanteeseen on kotihoidon ohjaajan johtaminen ja käytös, joka selvityksen perusteella täyttää epäasiallisen kohtelun kriteerit ja joka on jo jatkunut pitkään. Yhteenvedon mukaan kotihoidon ohjaajan oma suhtautuminen tilanteeseen on lähinnä vähättelevä. Lähes puolet työyhteisön jäsenistä (7 työntekijää) on irtisanoutunut kevään jälkeen, ja syyksi he ovat kertoneet kotihoidon ohjaajan epäasiallisen käyttäytymisen.
Konsulttiyrityksen tekemän yhteenvedon ja henkilöstöltä saatujen ilmoitusten mukaan varoituksen jälkeen jatkunutta epäasiallista käytöstä on ollut väheksyvä käytös henkilöstöä kohtaan ja työyhteisössä vallitseva pelon ilmapiiri, joka aiheutuu siitä, miten kotihoidon ohjaaja esihenkilönä suhtautuu asioihin. Sairauslomista ja lapsen sairauspoissaoloista ilmoittaminen on työyhteisössä koettu hankalaksi kotihoidon ohjaajan käyttäytymisen vuoksi.
Hän on käyttänyt valta-asemaansa väärin esimerkiksi työvuorosuunnittelussa, johon on liittynyt jopa uhkailua. Kotihoidon ohjaajan käytös on ollut passiivis-aggressiivista, mikä on ilmennyt esimerkiksi siten, että hän ei katso päin eikä tervehdi, ja hänen non-verbaalinen viestintänsä, kuten eleet ja ilmeet, on aiheuttanut pelkoa työntekijöissä. Työntekijöiden alkukartoituksessa kertoman mukaan myös potilasturvallisuusilmoituksia on jäänyt tekemättä, koska työntekijät pelkäävät esihenkilönsä reaktiota.
Työnantaja on käynnistänyt kurinpitomenettelyn alkukartoituksessa ilmi tulleiden seikkojen vuoksi. Kotihoidon ohjaajalle on varattu tilaisuus tulla kuulluksi viranhaltijalain 43 §:n edellyttämällä tavalla. Hänet on 14.9.2020 kutsuttu kuulemistilaisuuteen, joka pidettiin 23.9.2020.
Työnantajan näkemyksen mukaan kotihoidon ohjaaja ei ole saamastaan varoituksesta huolimatta kyennyt muuttamaan käytöstään. Ottaen huomioon kotihoidon ohjaajan asema ja vastuut, hänen valta-asemansa henkilöstöön nähden, hänen toiminnastaan työnantajalle aiheutunut vahinko sekä se, että hänen käytöksensä on ollut omiaan aiheuttamaan työnantajalle mainehaittaa ja potilasturvallisuuden vaarantumista, kotihoidon ohjaajan toimintaa on pidettävä erityisen tuomittavana. Hänen alaisiinsa kohdistama vakava epäasiallinen käytös on ylittänyt normaalin ja sallitun käyttäytymisen rajat ja on kokonaisuus huomioiden olennaisesti heikentänyt työnantajan luottamusta viranhaltijaan siten, ettei työnantajalta voida kohtuudella edellyttää virkasuhteen jatkamista.
Työnantajan näkemyksen mukaan virkavelvollisuuksien rikkominen ja piittaamattomuus käyttäytymisvaatimuksista estävät kotihoidon ohjaajan sijoittamisen muuhun virkasuhteeseen. Kotihoidon ohjaajan irtisanomisen perusteena olevat rikkomukset eivät ole vähäisiä, ja ne ovat kohdistuneet häneen nähden alisteisessa asemassa olevaan henkilöstöön, minkä vuoksi työnantaja on menettänyt virkasuhteen jatkamisen edellytyksenä olevan luottamuksen kotihoidon ohjaajaan siten, ettei työnantajalta voida kohtuudella edellyttää, että se selvittäisi mahdollisuudet sijoittaa kotihoidon ohjaaja viranhaltijain 35 §:n 4 momentissa tarkoitetulla tavalla muuhun virkasuhteeseen.
Sosiaali- ja terveystoimialan toimialajohtajan tekemän henkilöstöhallinnon delegointipäätöksen 9.1.2020 § 4 mukaan vakinaiseen palvelussuhteeseen ottava päättää palvelussuhteen päättymisestä.
Päätös tullut nähtäväksi 29.09.2020
OHJEET OIKAISUVAATIMUKSEN TEKEMISEKSI
Tähän päätökseen tyytymätön voi tehdä kirjallisen oikaisuvaatimuksen. Päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla tuomioistuimeen.
Oikaisuvaatimusoikeus
Oikaisuvaatimuksen saa tehdä
- se, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa (asianosainen)
- kunnan jäsen.
Oikaisuvaatimusaika
Oikaisuvaatimus on tehtävä 14 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista.
Oikaisuvaatimuksen on saavuttava Helsingin kaupungin kirjaamoon määräajan viimeisenä päivänä ennen kirjaamon aukioloajan päättymistä.
Mikäli päätös on annettu tiedoksi postitse, asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, jollei muuta näytetä, seitsemän päivän kuluttua kirjeen lähettämisestä. Kunnan jäsenen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon seitsemän päivän kuluttua siitä, kun pöytäkirja on nähtävänä yleisessä tietoverkossa.
Mikäli päätös on annettu tiedoksi sähköisenä viestinä, asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, jollei muuta näytetä, kolmen päivän kuluttua viestin lähettämisestä.
Tiedoksisaantipäivää ei lueta oikaisuvaatimusaikaan. Jos oikaisuvaatimusajan viimeinen päivä on pyhäpäivä, itsenäisyyspäivä, vapunpäivä, joulu- tai juhannusaatto tai arkilauantai, saa oikaisuvaatimuksen tehdä ensimmäisenä arkipäivänä sen jälkeen.
Oikaisuvaatimusviranomainen
Viranomainen, jolle oikaisuvaatimus tehdään, on Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveyslautakunta.
Oikaisuvaatimusviranomaisen asiointiosoite on seuraava:
Sähköpostiosoite: | |
Postiosoite: | PL 10 |
00099 HELSINGIN KAUPUNKI | |
Faksinumero: | (09) 655 783 |
Käyntiosoite: | Pohjoisesplanadi 11-13 |
Puhelinnumero: | (09) 310 13700 (Yleishallinto) |
Kirjaamon aukioloaika on maanantaista perjantaihin klo 08.15–16.00.
Oikaisuvaatimuksen muoto ja sisältö
Oikaisuvaatimus on tehtävä kirjallisena. Myös sähköinen asiakirja täyttää vaatimuksen kirjallisesta muodosta.
Oikaisuvaatimuksessa on ilmoitettava
- päätös, johon oikaisuvaatimus kohdistuu
- miten päätöstä halutaan oikaistavaksi
- millä perusteella päätöstä halutaan oikaistavaksi
- oikaisuvaatimuksen tekijä
- millä perusteella oikaisuvaatimuksen tekijä on oikeutettu tekemään vaatimuksen
- oikaisuvaatimuksen tekijän yhteystiedot
Pöytäkirja
Päätöstä koskevia pöytäkirjan otteita ja liitteitä lähetetään pyynnöstä. Asiakirjoja voi tilata Helsingin kaupungin kirjaamosta.
Lisätietojen antaja
Maritta Haavisto, vs. palvelualueen johtaja, puhelin: 09 310 44450