Asemakaavan muutos nro 12898, Länsimäentien pohjoisosa ja Laakavuoren korttelitalo ympäristöineen
Detaljplaneändring (nr 12898) för Västerkullavägens norra del och omgivningen av Bredbergets kvartersgård
Beslutsförslag
Stadsfullmäktige godkänner detaljplaneändring för kvarteren 47327, 47328, 47329 och 47330 samt gatu- och skyddsgrönområden och en park i 47 stadsdelen (Mellungsby) enligt ritning 12898, daterad 23.4.2024, och på de grunder som framgår av detaljplanebeskrivningen.
Föredragandens motiveringar
Detaljplaneändringens centrala innehåll
Detaljplaneändringen gäller Västerkullavägens, Bredbergsvägens, Mellungsbackastråkets, Fjällmyrsstigens, Fjällmarksstigens, Bredbergsgrändens och Bredbergsstigens gatuområden, ett skyddsgrönområde vid kanten av Västerkullavägen, kvarteren 47327, 47328, 47329 och 47330 samt Fjällmarksplanens parkområde.
Detaljplaneändringens syfte är att göra området tillgängligare och attraktivare genom att utveckla trafikförbindelserna och de offentliga tjänsterna i området.
Detaljplaneändringen gör det möjligt att bygga en snabbspårvägsförbindelse för Vandaspåran på Västerkullavägen och placera linjens södra ändhållplats på Fjällmyrsstigen intill Mellungsbacka metrostation och bussterminal. Ändringen förbättrar dessutom gång- och cykellederna på Västerkullavägen och i Mellungsbacka metrocentrum och gör det möjligt att bygga en ny och bättre fungerande kvartersgård i Bredberget. Den nya våningsytan för närservicebyggnader uppgår till 6 200 m². Det nya exploateringstalet för tomten för Bredbergets kvartersgård är 1,1. Det genomsnittliga exploateringstalet för de nuvarande flervåningshustomterna är 0,7.
I samband med detaljplaneändringen har det utarbetats en trafikplan (ritning nr 7524). I samband med detaljplaneändringen har staden undersökt vilka platsreserveringar som behövs på gatuområdena för trafik och kommunalteknik och hur trafik och kommunalteknik behöver flyttas samt vilka ändringar de medför för de bredvidliggande tomterna.
Detaljplaneändringen förbättrar förbindelserna för gång-, cykel- och kollektivtrafiken i området och gör det möjligt att utveckla Bredbergets kvartersgård till en större och bättre fungerande helhet med skola, daghem, ungdomsgård och arbetarinstitut. Detaljplaneändringen stöder utvecklingen av stadsförnyelseområdets centrum och förbättrar områdets tillgänglighet, livskraft och trivsamhet.
Beslut som detaljplaneändringen bygger på
Enligt Generalplanen 2016 för Helsingfors har Västerkullavägen anvisats som en huvudgata och i de norra delarna av vägen finns en beteckning om en snabbspårvägförbindelse för Vandaspåran. De kvarter som kantar Västerkullavägen i norr upptas som ett bostadsdominerat område A2, där kvartersexploateringstalet i huvudsak är 1,0–2,0. Området kring Mellungsbacka metrostation upptas som ett närcentrum C3 som ska utvecklas som en tätare stadsstruktur än omgivningen med blandade funktioner. Enligt den underjordiska generalplanen 2021 för Helsingfors finns det inga underjordiska reserveringar i området. Den aktuella detaljplaneändringen stämmer överens med dessa generalplaner.
I enlighet med stadens strategiska mål främjar detaljplaneändringen en balanserad och positiv utveckling i stadens områden, utvecklar Helsingfors som en stad för nätverk av spårtrafik och säkerställer en tillräcklig kapacitet och funktionsduglighet i den allt kompaktare stadens trafiksystem i och med att man planerar såväl platsreserveringar för alla transportsätt och som hur de ska kopplas till varandra.
Stadsmiljönämnden godkände 22.9.2020 planeringsprinciperna för kompletteringsbyggandet på flervåningshusområdena i Mellungsbacka och Ärvings som underlag för den fortsatta planeringen. Denna detaljplaneändring är den första av de detaljplaneändringar som har de ovannämnda utvecklingsmålen som syfte.
Helsingfors stadsfullmäktige godkände 27.11.2019 översiktsplanen för spårvägen Vandaspåran som underlag för den fortsatta planeringen.
Vanda stadsstyrelse godkände 8.5.2023 projektplanen för Vandaspåran. Projektplanen innehöll all väsentlig information om genomförandeplaneringen för Vandaspåran. Helsingfors stadsfullmäktige godkände 27.9.2023 Helsingfors andel av projektplanen för Vandaspåran.
Områdets utgångspunkter och nuläge
På området finns sex flervåningshus och Bredbergets kvartersgård med en skola och ett daghem, ett parkeringsområde som betjänar kvartersgården, en del av en obebyggd tomt för bostads- och affärsbyggnader som används för infartsparkering, Fjällmarksplanens parkområde, Västerkullavägens, Bredbergsvägens, Bredbergsstigens och Mellungsbackastråkets gatuområden samt Fjällmyrsstigen, Fjällmarksstigen och Bredbergsgränden, vilka används för gång- och cykeltrafik. Vid Västerkullavägen ligger ett skyddsgrönområde i ändan av Klenodparken. Vid bostadstomterna gräns mot Västerkullavägens gatuområde ligger parkeringsområden, som ligger under skyddszonen för en kraftledning på 110 kV. Fjällmarksplanen är en liten spelplan och ett lekområde som omges av träd och buskar.
För området gäller flera detaljplaner från åren 1982–2012. Västerkullavägen är ett gatuområde som kantas av skyddsgrönområden och kvartersområden för flervåningshus. Tomten 47330/1 är ett kvartersområde för offentlig närservice med byggrätt på 5 000 m² vy och tomten 47328/2 ett kvartersområde för bilplatser. Fjällmarksplanen är ett parkområde.
Detaljplaneområdet är i Helsingfors stads ägo. Detaljplaneändringen har utarbetats på initiativ av staden.
Kostnader för detaljplaneändringen
Detaljplaneändringen medför följande kostnader för staden, exklusive mervärdesskatt:
Gator och trafikområden | 3,6 miljoner euro |
Flyttning av ledningar | 1,2 miljoner euro |
Totalt | 4,8 miljoner euro |
I kostnaderna för flyttning av ledningar ingår utöver de vanliga kostnaderna för det samhällstekniska nätverket även ombyggnaden av en kraftledningsstolpe på 110 kV. För den har cirka 0,5 miljoner euro budgeterats.
Dessutom medför detaljplaneändringen kostnader för ombyggnad av vattenförsörjningsnätverket på cirka 4,3 miljoner euro för HRM. Staden och HRM har förhandlat preliminärt om kostnadsfördelningen i samband med planläggningen. Kostnadsfördelningen preciseras vid den fortsatta planeringen.
Byggnadskostnaderna för spårvägen i området uppgår till cirka 10,7 miljoner euro. I kostnaderna ingår en likriktarstation.
Detaljplaneändringen gör det även möjligt att bygga en ny kvartersgård. Preliminärt uppskattas kostnaderna för byggnaden uppgå till cirka 47 miljoner euro.
Växelverkan under beredningen av detaljplaneändringen
Den bifogade rapporten om växelverkan innehåller sammandrag av de ställningstaganden från myndigheter och åsikter från intressenter som kommit in under beredningen av detaljplanen, samt bemötandena till påpekandena i dessa.
Myndighetssamarbete
I samband med beredningen av detaljplanen har man samarbetat med olika parter inom stadsmiljösektorn samt med följande parter:
- Helen Elnät Ab
- samkommunen Helsingforsregionens trafik (HRT)
- samkommunen Helsingforsregionens miljötjänsters (HRM) vattenförsörjning
- Vanda stad
- Fingrid Oyj
- Strålsäkerhetscentralen STUK
- fostrans- och utbildningssektorn
- kultur- och fritidssektorn
- social- och hälsovårdssektorn
Myndigheternas ställningstaganden om programmet för deltagande och bedömning och om beredningsmaterialet gällde anpassningen av trafikplanen till de omgivande områdena och de ändringar som har planerats i dem, smidigheten i Vandaspårans trafikering och byten mellan olika trafikformer, sammanjämkningen av olika trafikformer, utvecklingen av förbindelserna för gång- och cykeltrafiken, förbindelsernas trygghet och tillgänglighet, i synnerhet i närheten av spårvägslinjens ändhållplats och Bredbergets kvartersgård, samt behovet att samarbeta med olika expertinstanser.
Påpekandena i ställningstagandena har beaktats i planläggningsarbetet så att detaljplaneändringen granskades som en helhet i Mellungsbacka centrumområde med beaktande av andra detaljplaneändringar som har beretts eller håller på att beredas i närheten av området och de därmed sammanhängande trafikplanerna och kommunaltekniska planerna. Utvecklingen och sammanföringen av områdena har utretts såväl på planeringsprincips-, detaljplane-, trafikplans- som gatuplaneringsnivån och i planeringen har staden haft ett nära samarbete med de centrala aktörerna. På Västerkullavägen och Fjällmyrsstigen finns en platsreservering för Vandaspåran för att säkerställa en smidig trafik och fungerande omstigningar. På tomten för Bredbergets kvartersgård och i närheten av Fjällmarksplanen har trafikplanerna justerats så att de beaktar de nödvändiga säkerhetsaspekterna.
Åsikter
Åsikterna om programmet för deltagande och bedömning och om beredningsmaterialet gällde utvecklingen av områdets trafikförbindelser samt deras säkerhet och i synnerhet möjligheterna för barn att tryggt röra sig och vistas utomhus, behovet av infartsparkering, planernas effektivitet och ändringarna i dem, kommunikationen med invånarna, nedgrävning av kraftledningen, bullret från spårvägen, behovet att beakta ändringarna i markanvändningen i de omgivande områdena samt förbättring av vattenkvaliteten i Mellungsbybäcken.
Åsikterna har beaktats i planläggningen på så sätt att områdets gång- och cykelförbindelser förbättras genom att olika färdsätt får egna körfält, möjligheten att gräva ner kraftledningen utreddes i samband med planeringen och en platsreservering för en jordkabel gjordes med tanke på framtiden. I detaljplaneändringen beaktas de andra detaljplaneändringar som har beretts eller håller på att beredas i omgivningen och de därmed sammanhängande trafikplanerna. Det gjordes ändringar i planteringarna vid Fjällmarksplanen för att säkerställa att barnen kan röra sig tryggt. Mellungsbybäcken upptas i planen som ett vattenområde och anmärkningar om åtgärder i närheten av bäcken lades till i planbeskrivningen.
Staden har informerat invånarna om de detaljplaneändringar som bereds i området och hur snabbt de förväntas framskrida i sin karttjänst och i de årliga webbevenemangen Uutta Itä-Helsinkiä. De lokalföreningar som nämndes i åsikten informerades om detaljplaneändringen under förslagets framläggningstid.
Det kom in tre skriftliga åsikter.
Förslaget till detaljplan offentligt framlagt (MBL 65 §)
Detaljplaneförslaget var offentligt framlagt 1.2–1.3.2023, vilket kungjordes i enlighet med markanvändnings- och byggförordningen. Det skickades en skrivelse om framläggningen till Vanda stad, som gränsar till detaljplaneområdet.
Det gjordes inga anmärkningar mot förslaget.
Myndighetsutlåtanden om detaljplaneförslaget kom in medan förslaget hölls offentligt framlagt. Påpekandena i utlåtandena gällde den kraftledning som löper genom området och de ändringar som gäller kraftledningen, vattenförsörjningen och avfallshanteringen, vattenkvaliteten i Mellungsbybäcken, användningen av Fjällmarksplanen, områdets övergripande utveckling, social- och hälsovårdstjänsterna i närheten samt värnandet om kulturmiljön.
Följande aktörer gav utlåtande:
- Helen Elnät Ab
- HRM
- Närings-, trafik- och miljöcentralen i Nyland (NTM-centralen)
- stadsmuseet
- social-, hälsovårds- och räddningssektorn
- fostrans- och utbildningssektorn
Åtgärder efter att detaljplaneförslaget varit offentligt framlagt
I rapporten om växelverkan anges myndighetsutlåtandena om förslaget till detaljplan i sammandrag och bemötandena till de påpekanden som framförts i dessa.
Det som ingår i påpekandena har beaktats med hänsyn till detaljplanemålen och i den utsträckning det är ändamålsenligt.
Det gjordes ändringar i detaljplanekartans beteckningar eller bestämmelser och i det övriga materialet efter att detaljplanen varit offentligt framlagd. För ändringarna redogörs detaljerat i detaljplanebeskrivningens sista kapitel. De har också samlats i bilagan över ändringar (Tehdyt muutokset).
De ändringar som gjorts efter att förslaget var offentligt framlagt har diskuterats med berörda parter. De vars intresse ändringarna gäller har blivit separat hörda under ett diskussionsmöte. De ändringar som gäller tomten 47328/3 har diskuterats med husbolaget på tomten.
Närmare motiveringar
Motiveringarna till detaljplaneändringen framgår mer i detalj av den bifogade detaljplanebeskrivningen.
Kaupunginhallitus 12.08.2024 § 440
Päätös
Kaupunginhallitus esitti kaupunginvaltuustolle seuraavaa:
Kaupunginvaltuusto hyväksyy 47. kaupunginosan (Mellunkylä) kortteleiden 47327, 47328, 47329 ja 47330 sekä katualueiden, suojaviheralueiden ja puiston asemakaavan muutoksen 23.4.2024 päivätyn piirustuksen nro 12898 mukaisena ja asemakaavaselostuksesta ilmenevin perustein.
Esittelijä
Lisätiedot
Tanja Sippola-Alho, kaupunginsihteeri, puhelin: 09 310 36154
Kaupunkiympäristölautakunta 23.04.2024 § 243
Esitys
Kaupunkiympäristölautakunta esitti kaupunginhallitukselle
- 23.4.2024 päivätyn asemakaavan muutosehdotuksen nro 12898 (liite nro 3) hyväksymistä. Asemakaavan muutos koskee 47. kaupunginosan (Mellunkylä) kortteleita 47327, 47328, 47329 ja 47330 sekä katualueita, suojaviheraluetta ja puistoa.
Lisäksi lautakunta päätti
- ettei ehdotusta aseteta uudelleen nähtäville
- antaa vuorovaikutusraportista ilmenevät vastineet valmisteluaikana esitettyihin mielipiteisiin, kannanottoihin sekä julkisena nähtävilläoloaikana saatuihin lausuntoihin. Päätösasiakirjat ja vuorovaikutusraportti ovat luettavissa kaupunkiympäristön toimialan asiakaspalvelussa, Työpajankatu 8 (puh. 09 310 22111), sekä internet-sivuilla:
Käsittely
Asian aikana kuultavina olivat arkkitehti Johanna Marttila, tiimipäällikkö Tuukka Linnas, liikenneinsinööri Jussi Jääskä ja maisema-arkkitehti Marko Ahola. Asiantuntijat poistuivat kuulemisensa jälkeen
kokouksesta.
Esittelijä
Lisätiedot
Johanna Marttila, arkkitehti, puhelin: 09 310 20337
Tuukka Linnas, tiimipäällikkö, puhelin: 310 37308
Jussi Jääskä, liikenneinsinööri, puhelin: 09 310 37129
Marko Ahola, johtava maisema-arkkitehti, puhelin: 09 310 37868
Jurmo Sari, maisema-arkkitehti, puhelin: 09 310 37855
Sosiaali-, terveys- ja pelastustoimiala 1.3.2024
Kaavanmuutos liittyy suurempan kaavamuutoskokonaisuuten Mellunmäen alueella. Nyt esitetyn kaavamuutoksen eteläpuolella, Muinaistutkijantie 4 tontilla toimii tällä hetkellä kaksi sotepen lastensuojelun päihdevieroitusosastoa, josta sotepe on lausunut HEL 2024-003130 pvm 1.3. Kaavamuutoksessa tulee ottaa edellä mainittu lausunto huomioon.
Lisätiedot
Päivi Wallenius, johtava arkkitehti, puhelin: 09 310 34578
Kulttuurin ja vapaa-ajan toimiala Kulttuuripalvelukokonaisuus Kaupunginmuseo Kulttuuriperintöyksikkö 1.3.2024
Helsingin kaupunkiympäristön toimiala / Maankäyttö ja kaupunkirakenne / Asemakaavapalvelu on pyytänyt kaupunginmuseon lausuntoa asemakaavan Mellunkylän Länsimäentien pohjoisosa ja Laakavuoren korttelitalo ympäristöineen muutoksen 1.2.2024 päivätystä ehdotuksesta. Helsingin kaupunginmuseo tarkastelee hanketta perustehtävänsä mukaisesti sekä kulttuuriympäristön vaalimisen näkökulmasta.
Asemakaavan muutoksen kohteena oleva alue sijaitsee Mellunmäessä Vantaan kaupungin rajalla ja Mellunmäen metroaseman luoteispuolella. Asemakaavan muutos koskee Länsimäentien, Laakavuorentien, Mellunmäenraition, Jänkäpolun, Kairapolun, Laakavuorenkujan ja Laakavuorenpolun katualueita, Länsimäentien reunassa sijaitsevaa suojaviheraluetta ja edellä mainittuihin katuihin rajoittuvia kortteleita 47327, 47328 ja 47330 sekä Kairakentän puistoaluetta. Alueen rakennuskantaa edustavat 1980-luvun lopun asuinkerrostalot ja vuonna 1990 valmistunut ala-asteen ja päiväkodin tiloja käsittävä korttelitalo. Kaavamuutoksen tavoitteena on parantaa alueen saavutettavuutta ja vetovoimaisuutta kehittämällä alueen liikenteen yhteyksiä ja julkisia palveluita. Kaavaratkaisu mahdollistaa Vantaan pikaraitiotieyhteyden rakentumisen Länsimäentielle sekä linjan eteläisen päätepysäkin sijoittamisen Jänkäpolulle Mellunmäen metroaseman ja bussiterminaalin kupeeseen. Samalla parannetaan Länsimäentien ja Mellunmäen metrokeskustan alueen jalankulun ja pyöräilyn yhteyksiä sekä mahdollistetaan uuden toimivamman Laakavuoren korttelitalon rakentuminen. Uutta lähipalvelurakennusten kerrosalaa on 6000 k-m2. Kaavaratkaisun yhteydessä on laadittu liikennesuunnitelma.
Korttelit 47327 ja 47328 on kaavaehdotuksessa osoitettu asuinkerrostalojen korttelialueeksi AK. Rakennusten, rakennuksen tai sen osan suurin sallittu kerrosluku vaihtelee kolmesta viiteen olevien rakennusten mukaisesti ja myös rakennusalat noudattavat olevien talojen rakennusaloja. Ehdotuksessa asuinkerrostalojen korttelialueen merkintöjä ja määräyksiä on ajanmukaistettu vastaamaan nykyisin asemakaavoissa käytettyjä määräyksiä ja merkintöjä sekä kuvaamaan tonteille jo toteutunutta maankäyttöä. Kaavamuutoksella ei näin ollen tavoitella uudisrakentamista asuintonteille. Rakennusoikeutta tonteilla on edelleen yhteensä 10 500 k-m2, josta tontilla 47327/2 enintään 450 k-m2 saa osoittaa päiväkotikäyttöön. Päivitetyt määräykset ja merkinnät koskevat tontilla olemassa olevia rakennuksia, niihin liittyviä rakennusaloja, rakennusoikeuden määrää sekä liikennemelun torjuntaa, istutusalueita ja pysäköinnin ja ajoyhteyksien ratkaisuja. Asemakaavan muutoksella mahdollistettava Vantaan raitioyhteys tuo kuitenkin mukanaan muutostarpeita tonttien 47327/1 ja 47328/1 pihajärjestelyihin ja tonttien rajoihin.
Nykyisen Laakavuoren korttelitalon tontti on osoitettu julkisten lähipalvelurakennusten korttelialueeksi YL, jolla rakennusten, rakennuksen tai sen osan suurin sallittu kerrosluku on viisi. Olevaan tilanteeseen verrattuna rakennusoikeutta lisätään (+6000 k-m2) vastaamaan alueen palvelutilaverkon tulevaisuuden kehittämistarpeita. Tekniset tilat saa rakentaa asemakaavakarttaan merkityn kerrosalan (11 000 k-m2) lisäksi. Kaavaratkaisu mahdollistaa uuden julkisen palvelurakennuksen rakentamisen tontille ja tilat suuremmalle koululle, päiväkodille, nuoriso- ja työväenopiston tiloille sekä toimivammille yhteistiloille. Rakentamisalue on ulotettu lähes koko tontin alalle, sillä tarkempi suunnitteluratkaisu tarkentuu jatkosuunnittelussa. Tontin reunoille on merkitty säilytettävät tai tarvittaessa uudistettavat puurivit sekä uusi istutettava puurivistö tontin lounaiskulmaan.
Asemakaavan muutoksen osallistumis- ja arviointisuunnitelmavaiheessa antamassaan lausunnossa kaupunginmuseo totesi, ettei sillä ole asiassa kulttuuriympäristön vaalimisen näkökulmasta kommentoitavaa. Tuossa vaiheessa kaavahanke kulki nimellä Länsimäentien tekninen asemakaavan muutos, eikä asemakaavan muutoksen tavoitteissa ollut mainintaa korttelitalon tilojen laajentamistarpeista. Laakavuoren korttelitalo on ollut mukana pienessä, seitsemän Helsingin kaupungin 1980- ja 1990-luvun koulurakennusta käsittävässä vertailuinventoinnissa (Arkkitehtitoimisto Ark-byroo oy 2023). Osa inventoinnin kohteista on Laakavuoren ala-asteen tapaan korttelitaloja, jotka käsittävät koulutilojen lisäksi myös esimerkiksi päiväkoti- ja kirjastotiloja tai muita kaupunkilaisille tarjottavia palvelutiloja. Laakavuoren korttelitalo on valmistunut vuonna 1990 Arkkitehtitoimisto Pekkala – Seppänen – Mikkilä Oy:n laatimien suunnitelmien mukaan. Yksi-kaksikerroksinen, julkisivuiltaan pääosin punaista puhtaaksimuurattua tiiltä oleva koulu- ja päiväkotitiloja käsittävä korttelitalo on inventoinnissa arvotettu tyypilliseksi ja edustavaksi aikakautensa koulurakennukseksi, jonka arkkitehtuurissa on kiinnostavia yksityiskohtia. Rakennus edustaa ympäröivän asuinalueen kanssa samaa rakentamisaikakautta ja on hyvin säilyttänyt alkuperäisen arkkitehtuurinsa ominaispiirteet. Vertailuinventoinnissa Laakavuoren koulu on arvotettu luokkaan 2, jonka kohteet ovat ajalleen tyypillisiä, niiden arkkitehtuurissa on laadukkaita elementtejä ja ne ovat säilyneet pääosin hyvin alkuperäisessä asussaan. Kattavaa inventointia ja arvotusta ei koko Helsingin 1980-luvun ja sitä nuoremmasta kouluarkkitehtuurista ole.
Edellä mainittuun viitaten kaupunginmuseo toteaa, että asemakaavan muutos tukee suunnittelualueen vuonna 1988 valmistuneen asuinkerrostalokokonaisuuden säilymistä, sillä esillä oleva ehdotus on olevien asuinkerrostalojen osalta toteava, eikä lisärakentamista ole osoitettu. Kaupunginmuseo pitää tärkeänä, että Mellunmäessä säilyy alueen historiassa merkittävän vaiheen, metron valmistumiseen liittyneen rakentamisvaiheen asuinkerrostalorakentamista. Kairakentän puiston rajoja muutetaan puiston itäpuolella niin, että pinta-ala pienenee yhteensä 45 m2 ja olevaa puustoa joudutaan poistamaan. Kairakentän puistoalueelle on kuitenkin merkitty säilytettäviä ja istutettavia puita sekä istutettavia alueen osia siten, että aikakauden suunnitteluihanteita edustava sommitelma ja puustoa säilyy mahdollisimman laajasti ja alkuperäistä muotoa mukailevana. Kaupunginmuseo pitää tärkeänä, että puiston alue ja ominaispiirteet saadaan mahdollisimman pitkälti säilymään. Laakavuoren ala-asteen eli Laakavuoren korttelitalon tontille on osoitettu huomattavan paljon lisää kerrosalaa tavoitteena uusi korttelitalo. Koska suunnitelmia uudesta kokonaisuudesta ei vielä ole tehty, pitää kaupunginmuseo tärkeänä tavoitteena myös olevan rakennuksen hyödyntämistä niin pitkälti kuin mahdollista, minkä esillä oleva asemakaavaehdotus myös mahdollistaa, mutta ei edellytä. Kestävän kehityksen ja kiertotalouden näkökulmasta tämän tavoitteen tuominen asemakaavaan on tärkeää.
Kaupunginmuseolla ei ole muuta huomautettavaa asemakaavan muutoksen ehdotukseen koskien asemakaavaa Mellunkylän Länsimäentien pohjoisosa ja Laakavuoren korttelitalo ympäristöineen.
Lisätiedot
Anne Salminen, tutkija, puhelin: 310 36501
Nimistötoimikunta 17.01.2024 § 7
Nimistönsuunnittelija Johanna Lehtonen esitteli.
Nimistötoimikunta päätti esittää alueelle seuraavan uuden nimen:
Kairapiha – Fjällmarksgården
(ajoyhteys)
Perustelu: Ryhmänimi (maastotermit, Lapin paikannimet); liitynnäinen (Kairakentän ja Kairapolun mukaan).
Lisätiedot
Johanna Lehtonen, nimistönsuunnittelija, puhelin: 09 310 37386
Kaupunkiympäristön toimiala Palvelut ja luvat -palvelukokonaisuus Kaupunkimittauspalvelut Kartat ja paikkatiedot Yksikön päällikkö 08.01.2024 § 2
Päätös
Yksikön päällikkö päätti hyväksyä asemakaavan 12898 pohjakartan kaupunginosassa 47 Mellunkylä.
Pohjakartta täyttää maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) 54a §:n asettamat vaatimukset.
Päätöksen perustelut
Helsingin kaupungin kaupunkiympäristön toimialan kaupunkimittauspalvelut on valmistanut asemakaavan pohjakartan:
Asemakaavan numero: 12898
Kaupunginosa: 47 Mellunkylä
Kartoituksen työnumero: 22/2022
Pohjakartta valmistunut: 8.11.2023 Uusinta (ensi tilaus 2022)
Tasokoordinaatisto: ETRS-GK25
Korkeusjärjestelmä: N2000
Pohjakartta täyttää maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) 54a §:n asettamat vaatimukset.
Kaupunkiympäristön toimialan palvelut ja luvat -palvelukokonaisuuden asiakkuusjohtaja on päätöksellä (4§/1.6.2017) siirtänyt hallintosäännön 16 luvun 8 § 2 momentin 7 kohdan toimivallan hyväksyä kaavoja varten valmistetut pohjakartat kaupunkiympäristön toimialan palvelut ja luvat -palvelukokonaisuuden kaupungingeodeetille sekä kartat ja paikkatiedot -yksikön päällikölle.
Lisätiedot
Merja Kyyrö, vastaava kartoittaja, puhelin: 09 310 31911
Timo Tolkki, yksikön päällikkö, puhelin: 310 31883
Kulttuurin ja vapaa-ajan toimiala Kulttuuripalvelukokonaisuus Kaupunginmuseo Kulttuuriperintöyksikkö 19.10.2021
Helsingin kaupunginmuseolla ei ole asiassa kulttuuriympäristön vaalimisen näkökulmasta kommentoitavaa.
Lisätiedot
Johanna Björkman, ts. kulttuuriympäristöpäällikkö, puhelin: +358 9 310 36473
Sosiaali- ja terveystoimiala 7.10.2021
Suunnittelualueella sijaitsee lastenkotitoimintaa Kontulantien ja Länsimäentie risteyksen välittömässä läheisyydessä osoitteessa Muinaistutkijantie 4. Tämä tontti täytyy säilyttää Lastensuojelun laitoshoidon käytössä. Tontille suunnitellaan uudisrakennuksia.
Lisätiedot
Pirjo Sipiläinen, arkkitehti, puhelin: 310 42256
Piia Vanhatalo, suunnittelija, puhelin: 310 28529
Föredragande
Mer information fås av
Tanja Sippola-Alho, stadssekreterare, telefon: 09 310 36154